Návrh

pilotnej podpory projektov experimentálneho vývoja a inovácií 
pre budovanie rozumných miest v Slovenskej republike

1	Úvod 

Materiál sa zaoberá tak podporou, ako aj modelom financovania projektov experimentálneho vývoja a inovácií pre budovanie rozumných miest v Slovenskej republike. Pre koncept rozumných miest zatiaľ neexistuje právne záväzná definícia ani právny rámec upravujúci jeho podporu. 
  
Ekonomicky vyspelejšie štáty majú v oblasti rozumných miest viac praktických skúseností           a existuje lepšia informovanosť spoločnosti. Presadzovanie konceptu rozumného mesta 
je masívnejšie a intenzívnejšie ako v Slovenskej republike. Majú dlhodobo rozpracované aktivity viacerých klastrov – tzn. partnerstiev medzi podnikmi, štátnou správou, samosprávou, znalostnými inštitúciami a obyvateľmi miest. V Českej republike už, napr. na úrovni štátnej správy, vypracovali „Metodiku konceptu rozumných miest (2015)“, pričom viaceré mestá sa snažia zavádzať jednotlivé prvky budovania rozumných miest a prezentovať sa v tomto smere navonok.

Na Slovensku existujú iba ojedinelé „Smart City klastre“ (napr. Slovak Smart City Cluster           v meste Poprad), chýba však komplexná rozvojová stratégia štátu a systémová pomoc prípravy, podpory, implementácie, ako aj ďalšieho rozvoja tohto perspektívneho konceptu s mnohými možnosťami nielen pre zlepšenie fungovania miest a zvýšenie kvality života občanov, ale aj pre dosiahnutie významnej úspory vo verejných financiách. 

Vo všeobecnosti je koncept rozumného mesta tvorený na širšom interdisciplinárnom základe 
s výrazným multiplikačným a synergickým efektom do rôznych spoločenských oblastí, čo však zároveň sťažuje jeho presnejšie zadefinovanie. Napríklad The British Standards Institution definuje rozumné mesto ako efektívne prepojenie fyzických, digitálnych a sociálnych systémov, ktorých využitie vo verejnom prostredí sa dosahuje takým spôsobom, aby vytvorili udržateľnú a prosperujúcu budúcnosť pre obyvateľov daného priestoru.

V rozumných mestách napomáhajú digitálne technológie k zlepšeniu verejných služieb 
a občianskej infraštruktúry, k lepšiemu využívaniu zdrojov a k znižovaniu vplyvov na životné prostredie. Rozumné mesto je teda priestor, ktorý vďaka využívaniu digitálnych 
a telekomunikačných technológií dokáže byť efektívnejší tak z hľadiska poskytovania služieb občanom a podnikateľskému sektoru, ako aj v zaistení fungovania základných sietí občianskej a technickej infraštruktúry.

Podľa Európskej komisie je to také mesto, kde sú tradičná občianska infraštruktúra a pridružené služby plánované a využívané efektívnejšie, za použitia digitálnych technológií a s dôrazom    na väčší úžitok tak pre občanov samotných, ako aj pre podnikateľskú sféru. Medzi základné stavebné kamene rozumného mesta patrí zapojenie moderných informačných a komunikačných technológií s cieľom lepšieho využitia súčasných zdrojov a zníženia emisií. V praktickom dôsledku to znamená inteligentnejšiu verejnú mestskú dopravu, zmodernizované vodné hospodárstvo a zariadenia pre odstraňovanie odpadu, ako aj  efektívnejší spôsob vykurovania a osvetľovania budov. Koncept rozumného mesta zároveň kladie dôraz na zodpovednejšiu správu mesta, ktorá bude otvorenejšia v komunikácii s občanmi, bude dbať na bezpečnejšie verejné priestory a na potreby stále viac starnúcej populácie.

Problematika rozumných miest teda predstavuje novú ekonomickú oblasť v Slovenskej republike - ide v podstate o nový a rozvíjajúci sa segment trhu s inovatívnymi riešeniami          pre samosprávy. 

V správe Európskej komisie „European Innovation Scoreboard 2016“ sa konštatuje, 
že Slovenská republika je dlhodobo označovaná len za „mierneho inovátora“ a zaostáva                    za celkovým priemerom Európskej únie. Napr. za rok 2016 má inovačný index Slovenska hodnotu len 0,35, zatiaľ čo priemer Európskej únie je 0,52. Podľa Európskeho indexu digitalizácie ekonomiky a spoločnosti pre rok 2017 sa Slovenská republika umiestnila, spomedzi 28 členských štátov Európskej únie, na 20. mieste. Pravidelná hodnotiaca správa Európskej komisie v rámci Európskeho semestra 2017 rovnako poukazuje na nízky objem výskumných a vývojových aktivít v súkromnom sektore na Slovensku. Potrebu vyššieho zastúpenia podnikateľského sektora v oblasti výskumu a inovácií formuluje už Stratégia výskumu a inovácií pre inteligentnú špecializáciu Slovenskej republiky, schválená vládou Slovenskej republiky v novembri 2013.

Rada vlády Slovenskej republiky pre vedu, techniku a inovácie (ďalej len „rada vlády“)                na svojom rokovaní dňa 16. marca 2017 v rámci „Návrhu na zefektívnenie a zvýšenie výkonnosti systému výskumu a inovácií v Slovenskej republike“ jednoznačne potvrdila potrebu výraznejšieho vstupu podnikateľskej sféry do celého reťazca výskum – vývoj – inovácie. Tento proklamovaný zámer sa vláde Slovenskej republiky zatiaľ nedarí výraznejšie naplniť, čo by mohlo v prípade výpadku zdrojov z EŠIF po roku 2020 ochromiť celý systém vývoja a inovácií v Slovenskej republike.

Cieľom materiálu je podpora a návrh modelu financovania projektov v oblasti experimentálneho vývoja a inovácií uskutočnených podnikmi pre budovanie rozumných miest v Slovenskej republike, ktoré by bez poskytnutia navrhovanej pomoci nebolo možné zrealizovať. Aplikácia a testovanie výsledkov vo vývoji a inováciách, ktoré bude možné uplatniť v hospodárskej praxi, má za cieľ zlepšiť prístup k moderným technológiám a procesom, ako aj posilniť atraktívnosť a konkurencieschopnosť miest a samosprávy, vrátane ekonomiky Slovenskej republiky.

Materiál predpokladá tvorbu Pilotnej schémy podpory projektov experimentálneho vývoja a inovácií pre budovanie rozumných miest v Slovenskej republike (ďalej len „pilotná schéma“), predmetom ktorej je finančná podpora projektov experimentálneho vývoja a inovácií 
pre budovanie rozumných miest v Slovenskej republike. Projekty budú prioritne zamerané 
na mestskú infraštruktúru v oblastiach ako je digitalizácia správy mesta a služieb obyvateľom, manažment odpadov, manažment vody a pôdy, manažment energií, mestská individuálna a verejná automobilová doprava, internet vecí, manažment verejnej osobnej dopravy, kvalita ovzdušia, kybernetická, potravinová bezpečnosť a biohospodárstvo. Pilotná schéma zároveň napomôže medzinárodnej spolupráci vo vývoji a inováciách v oblasti rozumných miest 
a prispeje k nadviazaniu nových kontaktov a novej spolupráce vo vývoji a inováciách medzi slovenskými podnikmi a zahraničnými firmami. Finančná pomoc podľa tejto schémy bude poskytovaná v súlade s pravidlami de minimis, ktoré sú stanovené v Nariadení Komisie (EÚ) č. 1407/2013 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis.

2	Súčasný stav v oblasti podpory a financovania projektov experimentálneho vývoja a inovácií v slovenskej ekonomike 

Vo všeobecnosti existuje reálny predpoklad, že po roku 2020 bude pre Slovenskú republiku znížený objem prostriedkov alokovaných z Európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“). Slovenská republika sa pravdepodobne bude musieť pripraviť na zníženie alokácie z EŠIF po roku 2020 najmä kvôli vplyvu Brexitu. Navyše, nie pre všetky aktivity potrebné pre rozvoj a implementáciu konceptov rozumných miest je mód finančnej podpory cez EŠIF optimálnym.

Rada vlády jednoznačne konštatovala, že v Slovenskej republike dlhodobo pretrvávajú viaceré kľúčové nedostatky výskumu a inovácií (ďalej len „VaI“), najmä značne nevyvážené financovanie VaI a nekoordinované zdroje štátneho rozpočtu týkajúce sa obsahu tém                       a vzájomných synergií pri absencii dopytovo orientovaných výziev. Podnikateľské zdroje navyše tvoria dlhodobo nízky podiel na celkových výdavkoch na VaI. Najväčší podiel                    z celkových zdrojov tvoria zdroje z EŠIF, čo deformuje financovanie VaI z verejných                       a podnikateľských zdrojov. Z hľadiska strednodobého a dlhodobého horizontu to vytvára nebezpečenstvo kolapsu systému VaI po roku 2020. Tempo rastu finančných výdavkov                 z podnikateľských zdrojov na VaI za ostatné roky je nedostatočné, a to najmä z pohľadu potreby tohto zdroja pre financovanie VaI po roku 2020.

V súčasnosti, z hľadiska koncových odberateľov a trhu, v Slovenskej republike dlhodobo nie je ideálne prostredie pre malé a stredné podniky na investovanie do projektov výskumu, experimentálneho vývoja a inovácií. 

Z horeuvedených dôvodov vzniká potreba hľadať nové modely financovania/nové finančné nástroje podporujúce predovšetkým konkrétne inovatívne projekty praktickej implementácie koncepcií rozumných miest v oblastiach zodpovedností verejného sektora a ich aplikácie 
v praxi. Jedným z riešení je využitie disponibilného zahraničného súkromného kapitálu, 
a to spôsobom, kedy verejné prostriedky vytvoria pákový efekt pre pritiahnutie súkromného kapitálu na financovanie projektov. Najlepší spôsob použitia verejných prostriedkov totiž spočíva v pritiahnutí ďalších investícií, nielen v ich minutí prostredníctvom jednoduchých dotácií. Zároveň sa popri realizácii konkrétnych projektov pre verejný sektor podporí rozvoj inovačného potenciálu domácich podnikateľských subjektov, vrátane ich spolupráce s domácimi a zahraničnými progresívnymi subjektmi výskumu, vývoja a inovácií.
 
V Slovenskej republike doteraz nebolo implementované konkrétne opatrenie de minimis podporujúce inovatívne projekty zamerané výlučne na oblasť rozumných miest. Preto Úrad podpredsedu vlády Slovenskej republiky pre investície a informatizáciu (ďalej len „úrad“) má ambíciu zohrávať strategickú a koordinačnú rolu, najmä vyvolávať diskusie všetkých relevantných subjektov zameraných na nové iniciatívy v oblasti rozumných miest. Ako subjekt zodpovedajúci za koordináciu EŠIF chce tiež podporovať efektívne využívanie zdrojov jednotlivých operačných programov (tzv. integrované výzvy) pre budovanie rozumných miest.

3	Podpora projektov experimentálneho vývoja a inovácií pre budovanie rozumných miest

Vzhľadom na uvedené skutočnosti je vhodné, aby štát začal s pilotným opatrením na podporu projektov experimentálneho vývoja a inovácií v oblasti rozumných miest a podporil tak rozvíjajúci sa segment trhu s riešeniami v načrtnutej oblasti. Prínos projektov musí mať konkrétny ekonomický, sociálny a technologický aspekt. 

Preto sa úrad rozhodol podporiť projekty experimentálneho vývoja a inovácií pre budovanie rozumných miest v Slovenskej republike a dal si za cieľ vypracovať transparentnú pilotnú schému so zadefinovanými podmienkami oprávnenosti (oprávnené aktivity, oprávnení príjemcovia a oprávnené projekty/náklady) a s transparentným mechanizmom poskytovania podpory. 

Pridanou hodnotou pilotnej schémy bude:

1.	Flexibilné otvorenie prístupu k podpore projektov inovatívne orientovaných malých a stredných podnikov, ktoré v spolupráci so zahraničnými partnermi pre slovenské mestá vyvinú a zrealizujú inovatívne, modelové a multiplikovateľné riešenia v oblasti verejnej infraštruktúry ako súčasť implementácie konceptov rozumných miest. Inovatívne riešenia musia preukázateľne priniesť zlepšenie kvality a spoločenskej (ekonomickej, sociálnej, environmentálnej) efektívnosti zabezpečovaných výkonov verejnou infraštruktúrou v ich vlastníctve, resp. správe. 

2.	Podpora slovenských podnikov formou študijného pobytu v špičkovom zahraničnom akcelerátore inovácií v oblasti rozumných miest, na základe čoho podniky získajú prístup k najnovším skúsenostiam s tvorbou podnikateľských plánov v oblasti infraštruktúry rozumných miest v rozsahu a zameraní požadovanom spolufinancujúcim súkromným partnerom (optimalizácia technológie produktu, príprava podnikateľského plánu, prístup k financovaniu) a k zahraničným expertom s možnosťou prieniku najmä na americké globálne trhy. 

Financovanie projektov bude zabezpečené na základe nového finančného nástroja pozostávajúceho z nasledovných foriem:

a)	pomoci podnikom formou dotácie z verejných zdrojov Slovenskej republiky v súlade s európskymi, ako aj národnými pravidlami minimálnej pomoci (ďalej len „pomoc“) alebo

b)	podpory podnikom zo zahraničných súkromných zdrojov formou grantu, najmä z krajín Severnej Ameriky, alebo možnosti využívať technologické centrá nadnárodných korporácií alebo transfer know-how a technológií alebo

c)	z vlastných zdrojov podporených podnikov (za účelom zvýšenia motivácie a vyššej angažovanosti podnikov na dosahovaní stanovených cieľov).
Využitie jednotlivých zdrojov financovania pomoci v rámci pilotnej schémy bude vzájomne komplementárne a optimalizované vo vzťahu k špecifickým podmienkam realizácie experimentálneho vývoja a inovácií, ako aj implementácie ich výstupov v konkrétnych mestách Slovenskej republiky. Jednotlivé formy financovania budú poskytnuté slovenskému inovatívnemu podniku na základe zmluvy o poskytnutí dotácie uzatvorenej s úradom a zmluvy o poskytnutí grantu uzatvorenej so zahraničným partnerom. Na nastavenie pilotnej podpory bola zvolená spolupráca najmä s krajinami Severnej Ameriky, nakoľko tieto dlhodobo vykazujú vysoký potenciál pri generovaní technologických inovácií. 
Základnou podmienkou získania pilotnej podpory medzinárodných projektov experimentálneho vývoja a inovácií je preukázanie zvýšenia spoločenskej efektívnosti fungovania verejnej infraštruktúry implementáciou očakávaných výsledkov – inovatívnych produktov/riešení v porovnaní s produktom/riešením dostupným na trhu v dobe podania žiadosti o podporu a partnerstvo s mestom na území Slovenskej republiky, ktoré poskytne testovacie prostredie pre novovyvinuté prototypy a v ich reálnom prostredí sa môže rozumná služba/produkt finalizovať. Mesto, ako aj podporený podnik musia zároveň garantovať udržateľnosť projektu „Smart City“ riešenia na obdobie minimálne 12 mesiacov a musia byť replikovateľné vo viacerých mestách. Implementáciou projektov sa posilní atraktívnosť miest s dopadom na celý región, pričom môžu prispieť k zvýšeniu kvality života ich obyvateľov. 
Mestá sa ako prevádzkovatelia/užívatelia prototypov/riešení zabezpečujúcich prevádzkové náklady po dobu návratnosti investície stanú vlastníkmi týchto inovatívnych riešení/prototypov bezodplatne, avšak práva duševného vlastníctva k výsledkom vývoja, know-how a iným predmetom zostanú realizátorovi projektu. Pilotná schéma má za cieľ aj nepriamo napomôcť inovatívnym podnikom s komercializáciou ich inovatívnych produktov.
Cieľom podpory aplikácie a testovania výsledkov inovatívnych projektov uplatniteľných               v praxi a podpory študijných pobytov je zlepšenie prístupu k znalostiam moderných technológií, prenos know-how  a nadväzovanie nových kontaktov a novej spolupráce vo vývoji a inováciách medzi slovenskými podnikmi a zahraničnými technologickými korporáciami. Pritom sa predpokladá vytvorenie synergického efektu v rámci spolupráce slovenských podnikov a zahraničných firiem. 

Za účelom podpory inovatívnych projektov medzinárodnej spolupráce a študijných pobytov, úrad v spolupráci v Ministerstvom zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky (ďalej len „MZVaEZ SR“) pripravuje Memorandum o vzájomnej spolupráci medzi vládou Slovenskej republiky a vládou štátu Virgínia (ďalej len „memorandum“).                             

Na memorandum budú nadväzovať:

1.	Dohoda o partnerstve medzi úradom a zahraničným (najmä americkým) partnerom, ktorá upraví vzťahy pri poskytovaní dotácie jednak zo slovenských verejných prostriedkov, ako aj zo zahraničných súkromných zdrojov.
2.	Dohoda o partnerstve medzi úradom a zahraničným akcelerátorom inovácií, 
o bilaterálnej podpore slovenských podnikov formou prístupu k najnovším skúsenostiam v oblasti infraštruktúry rozumných miest a študijných pobytov slovenských podnikov v zahraničnom akcelerátore.  

Návrh pilotnej schémy je v súčasnosti predmetom pripomienkovania zo strany koordinátora pomoci – Protimonopolného úradu Slovenskej republiky. Časový harmonogram hlavných aktivít je uvedený v prílohe. 

V súlade s bežnou praxou, pilotná schéma nadobudne platnosť a účinnosť dňom jej uverejnenia v Obchodnom vestníku.
K navrhovanému opatreniu podpory bola vypracovaná doložka vplyvov. Predpokladá sa iba vplyv na rozpočet verejnej správy vo výške 1 000 000 Eur. Vplyvy na podnikateľské prostredie, životné prostredie, informatizáciu, sociálne vplyvy a vplyvy na služby verejnej správy pre občana sa v rámci plánovaného pilotného opatrenia podpory projektov nedajú vopred kvantifikovať ani odhadnúť. 

4	Záver

Materiál predstavuje návrh pilotnej podpory projektov ako aj nového modelu financovania          v oblasti experimentálneho vývoja a inovácií pre budovanie rozumných miest v Slovenskej republike z verejných zdrojov v kombinácii so súkromnými domácimi a zahraničnými zdrojmi, ktorý je potrebné prakticky otestovať prostredníctvom navrhovanej pilotnej schémy.

Pilotná schéma pre podnikateľské subjekty v Slovenskej republike nevytvára žiadnu administratívnu reguláciu, či legislatívnu záťaž. Ide o cielenú finančnú podporu zameranú         na oblasť experimentálnych vývojových a inovačných aktivít podnikateľských subjektov           na dynamicky sa rozvíjajúcom a perspektívnom trhu „Smart City“ projektov.  

Za účelom posilnenia procesov digitalizácie a informatizácie spoločnosti, ako aj podpory zamestnanosti a hospodárskeho rastu Slovenskej republiky zo strednodobého horizontu 
je potrebné už v súčasnosti zabezpečovať vhodné alternatívne zdroje (vo vzťahu k zdrojom              z EŠIF) financovania projektov experimentálneho vývoja a inovácií v oblasti rozumných miest. Jedným z riešení je aj alokácia verejných financií na vytvorenie pákového efektu 
pre participáciu a stimulovanie súkromného domáceho a zahraničného kapitálu na financovanie týchto projektov.

Využitie jednotlivých zdrojov financovania pomoci v rámci pilotnej schémy bude vzájomne komplementárne a optimalizované vo vzťahu k špecifickým podmienkam realizácie experimentálneho vývoja a inovácií, ako aj implementácie ich výstupov v konkrétnych mestách s dôrazom na špecifiká slovenských regiónov. Navrhovaná pilotná schéma súčasne podporí vzdelávacie aktivity pre zástupcov slovenských podnikov v špičkovom zahraničnom akcelerátore inovácií v oblasti infraštruktúry rozumných miest, na základe čoho získajú prístup k najnovším poznatkom a skúsenostiam v tejto progresívnej oblasti.

Výsledným efektom podporenej spolupráce budú návrhy projektov experimentálneho vývoja a inovácií, tzv. prototypov, ktoré budú testované a implementované v konkrétnych podmienkach subjektov samosprávy Slovenskej republiky. Dosiahnutie pozitívnych výsledkov z medzinárodnej bilaterálnej spolupráce v efektívnom financovaní pilotných projektov rozumných miest a ich úspešnom implementovaní v podmienkach subjektov samosprávy Slovenskej republiky bude predstavovať základnú platformu pre vytvorenie systémového nástroja podpory v podobe napr. spoločného Slovensko-amerického inovačného fondu.

Vo vzťahu k pilotnej pozícii v USA sa očakáva, že úrad, sekcia riadenia investícií, bude úzko spolupracovať s Ministerstvom zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky, sekciou hospodárskej spolupráce, a so Zastupiteľským úradom Washington                vo vzťahu k určovaniu pracovnej náplne pre zriadenie samostatnej diplomatickej pozície v oblasti podpory, vedy, výskumu a inovácií. Využitie tejto pripravovanej pozície sa očakáva aj v oblasti implementácie „Pilotnej schémy podpory projektov experimentálneho vývoja              a inovácií pre budovanie rozumných miest v Slovenskej republike“.